Skladatel Jerome Kern
V roce 1902 pověřil zámožný majitel obchodu s nábytkem z New Jersey svého sedmnáctiletého syna Jerryho, aby pro něho v New Yorku objednal dva klavíry. Těžko říci, zda z posedlosti hudbou, či z neschopnosti odolat nátlaku prodávajícího, objednal dotyčný synátor pian rovnou stovku. Jeho jméno znělo Jerome Kern a patří do tzv. silné pětky skladatelů hudebního divadla 1. poloviny 20. století.
Do té patřili Gershwin, Berlin, Porter a Rodgers a Kern z nich byl nejstarší. Byl jediným ze tří sourozenců, který si zamanul živit se hudbou. Studoval ji nejprve v New Yorku, poté nějaký čas i v Evropě. Přes vzdělání a diplomy, které získal, začínal v muzikantském světě takříkajíc od píky. Prodával noty, byl zaměstnán v hudebním nakladatelství, doprovázel vaudevillové hvězdy na jejich turné. Záhy přijal místo korepetitora v jistém broadwayském hudebním divadle. To bylo právě v době slávy evropské operety na americkém kontinentě. A tak se jejich melodie zkoušely a přehrávaly, až je už nikdo nemohl poslouchat. Avšak to už se o slovo hlásila i tuzemská, tedy americká revue. Operetou vyčerpaným producentům, režisérům a zpěvákům po úmorných zkouškách Jerome Kern zanotoval jakoby mimoděk vlastní melodie. Když vzbudil jejich pozornost, na dotaz po autorovi skromně odpověděl: "Ach, to jsou jen moje písničky." V řadě případů je však producenti hned koupili pro nové show. A tak si v roce 1910 hudební kritici na stránkách newyorských novin začali klást otázku: "Kdo je to vlastně ten Jerome Kern?" Ten, který vymyslel muzikál!
Po prvních skladbách, které byly součástí show z pera několika autorů, se Jerome Kern s úspěchem zhostil zakázky složit hudbu pro vlastní celovečerní představení. Počátek skutečné Kernovy slávy se však datuje až do roku 1914, kdy připsal několik nových písní pro importovanou operetu z Anglie Děvče z Utahu. Během dalších pětadvaceti let složil hudbu k třiatřiceti divadelně-hudebním inscenacím. Kernovy melodie mají svou typickou melodiku a plynoucí styl. Jen málokdy používal příliš složité harmonie, i když protihlasy v jeho písních zaznívají velmi často. Na rozdíl od Gershwina či Portera mu však byly zcela cizí synkopy. Často používané označení "romantik Broadwaye" je tedy dostatečně výstižné. Podle slov producenta a skladatele Richarda Rodgerse byl prvním, kdo v americké divadelní hudbě skoncoval s evropskou tradicí.
Jméno Jeromeho Kerna je pro většinu příznivců hudebního divadla a filmu spojeno s muzikálem Loď komediantů. Její premiéra se konala v roce 1927 v Ziegfeldově divadle na Boradwayi a byla výsledkem dlouholeté spolupráce jak s producentem tohoto legendárního divadla v průběhu celých 20. let, tak i s libretistou Oscarem Hammersteinem. Spolu přivedli na jeviště zcela nový typ příběhu a zcela novou divadelní formu. Loď komediantů sice v sobě měla prvky operety, ale operetou nebyla. Nesla znaky soudobé broadwayské revue, avšak nebyla to ani revue. Byla čímsi daleko propracovanějším. Na světě bylo najednou to, čemu dnes říkáme muzikál. Loď komediantů se dokonce označuje za vůbec první muzikál v pravém slova smyslu.
Velice svižně se přihlásil i Hollywood. První filmové zpracování Lodě komediantů v černobílé verzi pochází z roku 1929, tedy záhy po zrodu zvukového filmu. Jerome Kern nakonec v roce 1934 odešel z New Yorku natrvalo do Hollywoodu, kde mimo jiné pro filmové potřeby adaptoval některé svoje divadelní revue, například Robertu, která patří k těm nejznámějším. Na své konto si připsal řadu vynikajících melodií, které ožily na plátně např. v interpretaci Freda Astaira. Jeden z největších Kernových hitů své doby A Fine Romance zazněl ve filmu Swing Time, u nás kdysi promítaném pod názvem Svět valčíků. V roce 1936 jej zpíval Fred Astaire společně společně se svou tehdejší partnerkou Ginger Rogersovou. Kernovy melodie zazněly i v dalších filmech s velkými hvězdami, např. v roce 1944 Cover Girl, kdy na plátně zářila Rita Hayworthová a Gene Kelly.
Osudný New York
Od svého odchodu na západní pobřeží Spojených států se Kern vrátil do New Yorku jen dvakrát. V roce 1939 na premiéru revue Very Warm For May, která i přes vynikající melodie propadla. Podruhé navštívil toto město v roce 1945 u příležitosti rozhovoru s Richardem Rodgersem a Oscarem Hammersteinem, kteří měli zájem na tom, aby složil hudbu k chystanému muzikálu Annie Get Your Gun. Avšak k vlastní práci nedošlo. Jerome Kern podlehl následkům infarktu, který ho postihl při procházce po Park Avenue, a geniální melodie k tomuto muzikálu nakonec složil jeho vrstevník neméně zvučného jména Irwing Berlin.
Více z pořadu
E-shop Českého rozhlasu
Hurvínek? A od Nepila? Teda taťuldo, to zírám...
Jan Kovařík, moderátor Českého rozhlasu Dvojka
![hurvinek.jpg hurvinek.jpg](https://vltava.rozhlas.cz/sites/default/files/styles/cro_3x2_mobile/public/images/4c83e43279b642121b870ce888c62be8.jpg?itok=5JPOJ2vm)
![](https://vltava.rozhlas.cz/sites/default/files/styles/cro_1x1_mobile/public/images/c61cb9fdb5b8bd1e1a6d06ebcb7110e7.jpg?itok=4Fwwcnre)
3 x Hurvínkovy příhody
„Raději malé uměníčko dobře, nežli velké špatně.“ Josef Skupa, zakladatel Divadla Spejbla a Hurvínka