Africká energie pro náš unavený svět. Pavla Jazairiová z Etiopie i odjinud
„Chtěla jsem se do Afriky vrátit, na obtížný kontinent zachvácený divokou globalizací, touhou konzumovat, kontinent všemožně zbídačený. Odtud se do Evropy valí hrozba davů neznámých emigrantů. A zároveň je to kontinent plný příslibu do budoucnosti. Možná že právě v Africe se zrodí cosi objevného, nová energie pro náš unavený svět,“ píše ve své nové knize Z Etiopie a odjinud spisovatelka a reportérka Pavla Jazairiová. Poslouchejte on-line po dobu jednoho měsíce po odvysílání.
Zájem Pavly Jazairiové (1945) o novinářskou práci a zároveň o takzvaný třetí svět trvá od chvíle, kdy v Československém rozhlase roku 1965 nastoupila do vysílání pro Afriku. Z rozhlasu odešla roku 1970, pracovala jako tlumočnice, cestovala a psala. K mikrofonu se vrátila až po dvaceti letech. Známé jsou její rozhlasové a knižní reportáže z Blízkého východu, ze severní Afriky, z Indie, Mexika, Brazílie a dalších zemí.
Podat svědectví
Nejnovější titul Pavly Jazairiové Z Etiopie a odjinud je věnovaný lidem několika světů, kultur – a také zjištění, že lidé jsou v podstatě všude stejní. Lidská civilizace, jak se vyvíjela, jaké jsou její plody, tedy kultura a umění, to je něco, co autorku zajímá, ať je kdekoli. V případě knihy o Etiopii si dala mimo jiné za úkol věnovat se i dějinám země „se starou kulturou na rozhraní mezi černou a bílou Afrikou. Prý odtud pocházela bájná královna ze Sáby, jejíž syn Menelik ukradl svému otci, králi Šalamounovi, archu úmluvy. Jsou tam hory, dobré podnebí a dosud poměrně málo turistů.“
Čtěte také
S fotografem Jiřím Hůlou patřili k těm nemnohým, kteří se na různá místa vydávali místní dopravou – do Lalibely, Addis Abeby, k jezeru Tana, do měst Aksúm i Harar, na prohlídku chrámů v oblasti Tigraj... Výsledná kniha čtenáři nabízí setkání s historií, pohled do krajiny a hor, ale i průhledy do života obyčejných lidí a jejich každodenního bytí.
Pavla Jazairiová je zkušenou cestovatelkou a ve svých knihách – jak sama říká – chce podat svědectví, na „zážitcích“ jí vlastně nijak zvlášť nesejde. Vždycky by si ale podle ní měl člověk zachovat otevřenou mysl a uvědomit si, že cizincem je tu on, a tudíž respektovat pravidla dané země. Tehdy je cesta obohacením.
Predátor Čína
Etiopie se jako jedna z mála afrických zemí dokázala ubránit cizím kolonizátorům. Čemu se ale neubránila, je samozřejmě globalizace a novinářka se netají s názorem, že právě ta do zemí takzvaného třetího světa sice ledacos přinesla, ale více jim vzala a poškodila je. Možná více než kdy jindy je Afrika využívána jako zdroj levné pracovní síly a zásobárna surovin. A nastupuje nová vlna jakéhosi kolonialismu, kdy novým predátorem je zejména Čína.
O čínském vlivu Pavla Jazairiová píše: „Čína je největším obchodním partnerem Afriky a to platí i pro Etiopii. Číňané tu staví ledacos. Silnice a další užitečné pozemní stavby, ale také luxusní hotely, mrakodrapy, stadiony. Na místní trh dodávají levná zařízení (vodní pumpy), jednoduchá na obsluhu, aby vydržela v místních podmínkách. Do Afriky také ve velkém vozí levné a nekvalitní zboží denní potřeby – ošacení, boty, nádobí, elektroniku. Tím ničí místní řemesla a malé obchodníky. Afričanům vadí, že Číňané sice přišli jako velcí investoři, ale investovali do drobného prodeje. Malí afričtí obchodníci se u nich musí zásobovat, ale nemohou soutěžit s jejich cenami. Etiopská vláda by sice vlastní občany měla podporovat, ale vůči Číňanům má závazky a obří dluhy.“
Čína podle autorky slibuje další peníze, i když méně, než původně řekla: „Kupuje si tím přednostní přístup k africkému nerostnému bohatství stejně jako na místní trhy včetně trhu se zbraněmi. Získává tím možnost tlačit na africké země ze všech stran – na styky se sousedy, vnitřní politiku, vojenskou spolupráci. Už nyní si africké země – Uganda, Etiopie, Zambie a jiné – dávají dobrý pozor, aby Čínu nekritizovaly a nestavěly se jí do cesty.“
Psáno pro Týdeník Rozhlas.
Související
-
Proměny Afriky v ukázkách z klasické i moderní literatury
O spisovatelích a jejich díle ve společenském kontextu i o situaci v současné Africe poslouchejte on-line.
-
Osudy Pavly Jazairiové
Vzpomínání rozhlasové reportérky, spisovatelky a cestovatelky, která je pro své čtenáře, posluchače i kolegy živou legendou. Proč? Poslechněte si její „osudové vyprávění“.
Nejnovější hry a četba
E-shop Českého rozhlasu
Starosvětské příběhy lesníků z časů, kdy se na Šumavě ještě žilo podle staletých tradic.
Václav Žmolík, moderátor
![ze_světa_lesních_samot.jpg ze_světa_lesních_samot.jpg](https://vltava.rozhlas.cz/sites/default/files/styles/cro_3x2_mobile/public/images/30211a0c09767f56cedafa33e6481497.jpg?itok=KWqo-X-T)
![](https://vltava.rozhlas.cz/sites/default/files/styles/cro_1x1_mobile/public/images/b71c5d2b93b9741c57997922a6ba086a.jpg?itok=pJjrY4Ii)
3x Karel Klostermann
Komplet obsahuje dva šumavské romány Ze světa lesních samot, V ráji šumavském a povídkový soubor Mrtví se nevracejí z pera klasika české literatury Karla Klostermanna (1848 - 1923), který tomuto kraji zasvětil celé své dílo.